Eksempler+på+wiki+i+skolen

=Eksempler på wiki brukt i skolesammenheng=

Her vil jeg først si litt om egen erfaring med bruk av wiki innenfor bioteknologi i naturfag på Vg1 Studiespesialisering, før jeg viser noen andre eksempler på bruk både i fag og en videre bruk i skolen.

[[image:naturfagwiki.jpg width="464" height="213" align="right" link="@naturfagvg1st/Naturfag"]]Wiki i naturfag
Naturfag er et fag der det finnes mange digitale ressurser tilgjengelig på nett. Naturfag er også et fag i endring, da det stadig tilkommer ny viten og har ulikt fokus på temaene ettersom den politiske agendaen skifter. Det er viktig både for lærer og elev å kunne jobbe med å velge ut ressurser, og vurdere deres relevans og pålitelighet. Wikien i naturfag er tenkt som en elevskapt, levende lærebok som stadig fornyes. Foreløpig er prosjektet begrenset til temaet bioteknologi i læreplanen for naturfag, Vg1.

Skal et undervisningopplegg med wiki lykkes, må det planlegging til. Den didaktiske relasjonsmodellen til Bjørndal og Lieberg (Imsen, 2008) er et nyttig verktøy i planleggingen av undervisningen. Det er like viktig å planlegge godt med disse nye medierende artefaktene som wiki, og modellen til Bjørndal og Lieberg fra 1978 er like relevant med nye verktøy. Noen spørsmål det kan være relevant å stille er: Hvilke rammefaktorer må en forholde seg til? (kompetansemål, tid, utstyr, kompetanse, internettilgang etc.) Hva er elevenes forutsetninger, interesser, kompetanse, ønsker og behov? Hvilke læringsstiler og strategier passer best? Hvordan skal vurdering skal skje, hvilke mål er satt for undervisningen, hva skal vurderes og hvordan? Til arbeidet med naturfagwikien er det satt av god tid og de nødvendige forutsetningene og ressursene er tilstede. Det er formulert egne mål og kriterier for den enkelte elev, og noen felles mål for alle. Målene er utarbeidet i samsvar med gjeldende kompetansemål i læreplan i naturfag, og det er lagt vekt på den grunnleggende ferdigheten, å kunne bruke digitale verktøy i naturfag. Vurdering vil foregå både underveis som en formativ vurdering, men samtidig er det planlagt en summativ vurdering etter endt periode.

//When the cook tastes the soup, that’s formative evaluation; when the guest tastes it, that’s summative evaluation. (Robert Stake)//

Det er planlagt at elevene skal samle inn materiale fra ulike kilder, vurdere disse og sette opplysningene sammen til en helhetlig og forståelig tekst i forhold til eget nivå. Eleven har videre ansvar for å lese andre elever sine tekster og gi tilbakemelding på disse. Lærerens oppgave blir å legge tilrette, veilede og gi tilbakemelding, samt delta i vurderingsprosessen. Målet er at vi ender opp med sider i wikien som dekker kompetansemålene i bioteknologi og som er oppdatert i forhold til den nyeste forskningen.

Gjennomføring og resultat
Elevene jobber med wikien i mye av tiden på skolen og hjemme i en periode på 5 uker. Noen forelesninger og elevforsøk er lagt inn i samme periode i skoletiden. Elevene har først jobbet med egen tekst. Når de mener at de har fullført egen side, skal de lese de andre sine sider og kommentere. Underveis har de fått kommentarer og tips fra faglærer for å komme videre. Arbeidet med å produsere egne sider ser ut til å gå bra, og elevene er entusiastiske og ærekjære i arbeidet. Det gjenstår å se hvordan de vil kommentere andre sine sider. Resultatet så langt kan sees på http://naturfagvg1st.wikispaces.com

Eksempler på fagwikier
Wikien brukes på ulike måter i fagsammenheng. Under viser jeg noen eksempler på wikier som resultat av elevarbeid, wikier som er laget som undervisningsopplegg.

Wikier med elevarbeid
Elever på Data og Elektronikk Studiespesialiserende (3DSA) ved Hønefoss Videregående Skole har laget en wiki om "//den morsomme siden av en ellers ganske ensformig dag i fysikkens verden//" som de sier det selv. Sidene inneholder stoff om fisjon og fusjon som tittelen viser til, og omhandler alt fra prosesser i sola til atomkriminalitet og energiproduksjon. Inneholdet på sidene er produsert av enkeltelever eller grupper på 2-3 elever, vurdert ut i fra historikken til sidene. Diskusjonssiden er ikke brukt, innholdet er av variabel kvalitet, det er brukt litt bildeelementer, lite hypertekst og det mangler helt henvisning til kilder. Her er det ikke noe som tyder på et samarbeidsfellesskap utover den enkelte gruppe, og det bærer sidene preg av ved at de mangler en helhetlig struktur. Hvis det er slik det ser ut til, kunne disse elavarbeidene like gjerne vært levert i en lukket mappe. Det jeg ikke kan lese ut av wikien er om det har vært noe fellesskap rundt vurderingen. Jeg finner ikke informasjon om at arbeidet er knyttet opp i mot læreplan i fag eller den grunnleggende ferdigheten, å kunne bruke digitale verktøy.
 * FisjonogFusjons3DSA**[[image:http://www.honefoss.vgs.no/0910/3dsaWiki.png align="right"]]


 * 2mka ved Voss Husflidskule** Wikien har vært brukt til arbeid med mediehistorie, og er en wiki som har en strukturert layout. Wikien virker mer lærerstyrt enn den forrige, og har informasjon om hvordan en skal forholde seg til bla. kilder. Den har noe hypertekst, men det er lite kildehenvisninger og heller ikke her ser det ut til at wikien er brukt som en arena for samarbeid utover noen få lærerkommentarer. Mange av sidene virker uferdige, men wikien har et potensiale til å bli en levende kilde i mediehistorie dersom den arbeides videre med. Jeg finner ikke informasjon om at arbeidet er knyttet opp i mot læreplan i fag eller den grunnleggende ferdigheten, å kunne bruke digitale verktøy.

Wiki som undervisningsopplegg
En lærerstyrt wiki med variert bruk av media og henvisning til mer fagstoff, samt oppgaver til elevene. Sidene er ment som en ressurs for elever på Vg3 og noe av innholdet er elevprodusert. Wikien er delvis et samarbeidsprosjekt på innholdssiden, men det er kun noen få som har redigert sidene og det er ingen diskusjon. Kompetansemålene i læreplan i norsk er i fokus, og jeg antar at dette er en fin ressurs for elevene i eksamensforberedelsene. Det er også eksempler på bruk av den grunnleggende ferdigheten, å kunne bruke digitale verktøy på siden om blogging. Her er intensjonen klar. Dette er en wiki som skal fungere som et undervisningsopplegg fra A til Å i økonomi for elever i matematikk 1P uansett hvor i landet de måtte befinne seg. Wikien er utarbeidet av lærere for [|LAMIS] (Landslaget for matematikk i skolen) og Fokus Bank. Opplegget er klart knyttet til kompetansemålene i læreplan i matematikk, den grunnleggende ferdigheten, å kunne bruke digitale verktøy. Wikien ser ut til å være et godt, praktisk rettet undervisningsopplegg. Forfatterne ber om tilbakemelding via diskusjonssidene, men det er ingen kommentarer foreløpig. Dette er en type wiki som kan fungere fint som et samarbeidsprosjekt mellom flere faglærere og en fin arena for deling.
 * Sammensatt - norskwiki**
 * Undervisningsopplegg i matematikk 1P - Økonomi**

Eksempel på skolewikier
Wikier kan også brukes som hjemmeside for skoler. Nedenfor er det lenket til noen skolewikier.


 * Wiki - Fetskolene!** er hjemmeside for alle skolene i Fet kommune. Her har de samlet all informasjon, innlogging til LMS etc., faglenker, nyheter osv. under en "paraply" med mulighet for å navigere videre til den enkelte skole og klasse. En godt strukturert wiki som det er lett å finne frem i.


 * Holmen vgs** og **Hønefoss vgs** er også eksempler på skoler som bruker wiki som hjemmeside for skolen. Wikien fungerer som en nyhetsside for skolen, har informasjon om skolen, lenker til skolens ressurser, årsplan, LMS osv. Her er både administrativt materiale og elevmateriale. Skolene har valgt ulike tilnærming til utformingen. Den ene har et enkelt uttrykk uten forstyrrende elementer, men virker litt lite "levende". Den andre skolen gir et mer ustrukturert inntrykk, og er vanskeligere å finne frem i, men samtidig virker denne wikien mer dynamisk.

I alle eksemplene ovenfor kan de som ønsker å bidra med innhold gjøre det, men tilgangen til redigering er ulik. Det at alle kan bidra, gjør at sidene blir mer interessente for brukeren samtidig som det trolig gir et eierforhold til innholdet og styrker fellesskapsfølelsen.