Teoretisk+grunnlag

= = == =Teoretisk grunnlag= =for bruk av wiki i skolen= = =

Det er flere grunner til å ta i bruk wiki i skolen, og som figuren til høyre viser, kan wikien organiseres ut fra ulike behov og begrunnelser. Når det gjelder bruk av wiki i norsk skole, kan vi finne begrunnelser i:

= =
 * Styringsdokumenter legger opp til bruk av IKT
 * Ulike læringssyn og læringsteorier
 * Elevenes erfaringer og læringsmiljø

Styringsdokumenter
Grunnlaget for å ta i bruk wiki i undervisningssammenheng finner vi bla. i opplæringslova der det står at //”Elevane og lærlingane skal utvikle kunnskap, duglei////k og holdningar for å kunne meistre liva sine og for å kunne delta i arbeid og fellesskap i samfunnet. Dei skal få utfalde skaparg////lede, engasjement og utforskartrong.”// (KD, 2009, Opplæringslova, § 1-1) Intensjonene i opplæringslova er operasjonalisert i Læreplan for kunnskapsløftet, LK06 (KD, 2006) der ”å kunne bruke digitale verktøy”, er en av de fem grunnleggende ferdighetene.

Multiple intelligenser, MI
Det er allment akseptert at vi som individer har ulike tilnærmingsmåter og strategier for læring. Howard Gardner beskriver i videoen nedenfor hvordan de personlige intelligensene påvirker elevenes læring, og hvordan skolen kan legge bedre tilrette for læring og vurdering.

The George Lucas Educational Foundation ||
 * ~ media type="custom" key="21104850" align="center" ||~  ||~ Dette er et mellomrom ||~ Multiple intelligenser, (Gardner, fra Imsen, 2005):
 * Verbal-lingvistisk intelligens
 * Logisk-matematisk intelligens
 * Musikalsk intelligens
 * Spatial intelligens
 * Kinestetisk intelligens
 * Interpersonlig intelligens
 * Intrapersonlig intelligens
 * (Naturintelligens) ||
 * ~ Produced for Edutopia by State of the Art, 1997

"//All seven intelligences are needed to live life well. Teachers, therefore, need to attend to all intelligences, not just the first two that have been their tradition concern (Smith, 2008).// Utsagnet bekrefter at vi er sammensatte og at vi trenger å ta hensyn til alle sider av vår intelligens for å lære best mulig. I tillegg kan teorien om multiple intelligenser brukes til å identifisere de intelligensene en elev har best utviklet for å få frem elevens sterke sider. (Brualdi, 1996). Bruk av læring med wiki kan støtte opp under dette ved at eleven får utfordringer i å hente og presentere fagstoffet på ulike måter, samtidig som han får en frihet til å presentere stoffet relatert til sine sterke sider. Wikien inviterer til å bruke multimodale virkemidler og produsere sammensatte tekster, som kun er begrenset av bidragsyternes fantasi og kreativitet. Med wiki kan elevene bruke sider av seg selv som de ellers ikke får brukt. De kan utnytte sine dominerende intelligenser, og få utviklet flere av de andre intelligensene gjennom nye og varierende måter å jobbe med fagstoffet på.

Sosiokulturell teori
Elevenes læring er avhengig av hvilket læringsmiljø de er i, og læring er deltakelse i sosial praksis, (Østerud mfl., 2009) som også omtaler Lave og Wenger sin teori om [|communities of practice]. Når vi bruker wiki som en læringsarena, utnytter vi dette sosiale aspektet. Wikien som er et sosialt redskap, et praksisfellesskap som ikke er knyttet til et fysisk klasserom. En kan også erfare at den formelle læringssituasjonen glir over mot den uformelle. Læreren blir en veiledende part sammen med medelever og andre kompetente medspillerer. Eleven får lesere som kan bidra til en videre kunnskapsbygging sammen med eleven. Olga Dysthe beskriver også læring som en sosial prosess:

//”Læring har med relasjoner mellom menneske å gjere, læring skjer gjennom deltaking og gjennom samspell mellom deltakerane, språk og kommunikasjon er sentralt i læringsprosessane, balansen mellom det individuelle og det sosiale er eit kritisk aspekt av eitkvart læringsmiljø, læring er langt ,meir enn det som skjer i elevens hovud, det har med omgivnaden i vid forstand å gjere”// (Dyste 2001:33)

Videre organiserer Dysthe (2001:43) det sosiokulturelle synet på læring i seks sentrale aspekt:
 * 1) Læring er situert
 * 2) Læring er grunnleggende sosial
 * 3) Læring er distribuert
 * 4) Læring er mediert
 * 5) Språket er sentralt i læringsprosesser
 * 6) Læring er deltakelse i praksisfellesskap

I figuren til høyre har jeg knyttet disse aspektene til det som er karakteristisk for wiki, som beskrevet av Ward Cunningham, og [|Bo Leuf],i boka //[|The Wiki Way: Quick Collaboration on the Web]// (Wikipedia)
 * A wiki invites all users to edit any page or to create new pages within the wiki Web site, using only a [|plain-vanilla] Web browser without any extra [|add-ons].
 * Wiki promotes meaningful topic associations between different pages by making page link creation almost intuitively easy and showing whether an intended target page exists or not.
 * A wiki is not a carefully crafted site for casual visitors. Instead, it seeks to involve the visitor in an ongoing process of creation and collaboration that constantly changes the Web site landscape.

Et annet moment er den erfaring dagens elever har med bruk av web2.0 både på fritiden. Selv om hensikten med bruken er ulik i skolesammenheng og på fritiden, vil skillet mellom disse delvis viskes ut når elevene får utnytte sine erfaringer fra fritiden i læringssammenheng. På sikt vil også skillet mellom formell og uformell læring bli mindre fremtredende enn i dag. (Østerud mfl., 2009). Vi må likevel ikke glemme at det er store forskjeller innad i ungdomsgenerasjonen, og at vi nødvendigvis ikke kan forutsette at elevene har en felles plattform.

CSCL (Computer-supported Collaborativ Learning) - Datastøttet samarbeidslæring
//The purpose of CSCL is to scaffold or support students in learning together effectively. CSCL supports the communication of ideas and information among learners, collaborative accessing of information and documents, and instructor and peer feedback on learning activities. CSCL also supports and facilitates group processes and group dynamics in ways that are not achievable by face-to-face communication (such as having learners label aspects of their communication).CSCL is a way of integrated teaching//. (Wikipedia)

CSCL har utspring i, og bygger på flere læringsteorier og plasseres gjerne i skjæringspunktet mellom sosiokulturell læringsteori og sosial  konstruktivisme. Viktige teorier innenfor CSCL er sosiokulturell teori med Vygotskys proksimale utviklingssone (Imsen, 2005) som et viktig element, konstruktivistiske teorier med bla. stillasbygging (scaffolding) beskrevet av Bruner (1998) og problembasert læring (PBL) hvor læring tar utgangspunkt i en problemstilling, gjerne praktisk orientert. //"In PBL, students learn content, strategies, and self-directed learning skills through collaboratively solving problems, reflecting on their experiences, and engaging in self-directed inquiry."// (Hmelo-Silver, Duncan, & Chinn. 2007). I //CSCL: an historical perspective// påpeker Stahl, Koschmann og Suthers (2006) at gruppesamarbeid involverer individuell læring og at nettopp individuell utvikling i samspill med gruppesamarbeidet, er hjertet i CSCL. I en wiki oppnår vi akkurat et slikt gruppesamarbeid når alle i en gruppe deltar aktivt i tekstskapingen etter intensjonen om at alle kan skrive og redigere.

===TPCK (Technological Pedagogical Content Knowledge)===

Når wiki skal brukes i undervisningen, holder det ikke bare at vi har et gruppesamarbeid. Den teknologiske, pedagogiske og den faglige kompetansen sees i sammenheng dersom vi skal oppnå læring. TPCK er en modell som nettopp beskriver samhandlingen mellom kunnskapen om teknologi, innhold og pedagogikk i dannelsen av ny læring.

//TPCK is the basis of good teaching with technology and requires an understanding of the representation of concepts using technologies; pedagogical techniques that use technologies in constructive ways to teach content; knowledge of what makes concepts difficult or easy to learn and how technology can help redress some of the problems that students face; knowledge of students’// //prior knowledge and theories of epistemology; and knowledge of howtechnologies can be used to build on existing knowledge and to develop new epistemologies or strengthen old ones.// (Mishra & Koehler, 2006,1029)

Mishra og Koehler forklarer selv begrepet i denne videoen.